Heidel+Ingrid



Raport foarte bun. CV foarte bun. 10/10



media type="youtube" key="utCXAeL2okw?fs=1" height="385" width="480"

Celulele stem
Tot mai mulți români se gândesc la sănătatea copiilor lor și aleg să păstreze peste ani celule din cordonul lor ombilical, denumite celule stem. Acestea se pot folosi ca tratament în peste 70 de boli. Află ce sunt celulele stem și care sunt afecţiunile pe care le tratează.


 * De ce este de preferat sângele placentar?**

Celule stem din cordonul ombilical sunt de preferat celor care se extrag de la adulţi, din măduva spinării, din următoarele motive:

-recoltarea nu dăunează nici mamei, nici copilului, în timp ce o extragere a celulelor stem din măduva osoasă la adulţi necesită operaţie;

-sângele placentar conservat este deja testat și gata să fie folosit îndată ce ai nevoie de el; celulele stem din măduvă trebuie întâi extrase și testate, ceea ce întârzie tratamentul;

-în cazul unui transplant de celule stem de la adulţi, donatorul și primitorul trebuie să fie compatibili în proporţie de 83 la sută; în cazul celulelor din cordonul ombilical, compatibilitatea dintre cel care donează și cel care primește trebuie să fie de 67 la sută. media type="youtube" key="c7xAmSc1A5Y?fs=1" height="385" width="480"


 * =Terapia celulară,este o metodă eficientă de tratament şi de întinerire a organismulu;=
 * Mulţi oameni renumiţi în întreaga lume s-au folosit de metoda de tratament, care anterior era inaccesibilă pentru oamenii ordinari, cunoscută sub denumirea de **terapie celulară**.
 * =Îngrijirea pielii la nivel celular: măşti placentare;=
 * Cea mai simplă metodă **de terapie celulară – sunt măştile placentare şi măştile placentare cu colagen.** . Măştile au efectul de liffting şi perfect întineresc pielea.
 * =Terapia antiîmbătrânire;=
 * Exclusivitatea **Programului anti-aging** constă în utilizarea **celulelor stem** şi **extractului de placentă** pentru **întinerirea** organismului întreg: fără utilizarea medicamentelor şi intervenţiilor chirurgicale.

Genomul Uman




Genotipul uman este alcatuit din 80.000-100.000 de gene ce insumeaza in jur de 3 miliarde de nucleotide. Aceasta complexitate este ilustrata si de capacitatea organis-mului uman de a sintetiza aproximativ 80.000 de proteine diferite.

Genele umane variaza intre limite largi ca lungime, cuprinzand adesea sute de baze insa doar despre aprox. 10% din genom se stie ca include secventele codificatoare ale proteinelor (exoni). Intercalate cu genele se gasesc numeroase secvente noninformationale (introni). Aflarea de noi informatii asupra structurii genelor si a functiilor acestora impunea o cunoastere detaliata a codului genetic. Astfel a demarat Proiectul Genomului Uman--Human Genome Project (HGP).

Odata cu descifrarea genomului uman, 2007 a insemnat si aparitia unei noi industrii: genetica individuala. Depinzand de cati bani dispunem, putem opta pentru o analiza sumara sau completa a ADN-ului nostru. Companiile care ofera aceste servicii sustin ca informatiile ii vor ajuta pe beneficiari sa invete din propriile gene cum pot sa isi ingrijeasca mai bine sanatatea. Numai ca specialistii spun ca noile servicii care permit realizarea unei harti complete a genomului fiecaruia dintre noi creeaza o serie de probleme etice. Costurile scanarii ADN-ului variaza intre 300.000 si un milion de dolari, in functie de complexitatea acestora. Numai ca tehnologia avanseaza rapid, iar costurile vor deveni din ce in ce mai mici. In perioada urmatoare, majoritatea scanarilor de ADN vor fi realizate in scop stiintific de catre institute de cercetare publice sau private, printre care se afla si institutul condus de J. Craig Venter, al carui genom este unul din primele trei scanate in acest an, in SUA si in China. Diferite companii deja ofera scanarea ADN-ului in vederea detectarii predispozitiei genetice la anumite boli, la preturi accesibile, intre 1.000 si 2.500 de dolari. Chiar daca multi dintre noi consideram aceasta noua oportunitate ca un mod de ne cunoaste mai bine, specialistii in bioetica sunt ingrijorati. Scanarea ADN-ului ar putea duce la o anxietate exagerata in randul celor care vor afla ca prezinta riscul de a suferi de boli incurabile, cum ar fi Alzheimer. Problemele pot merge chiar mai departe. Exista posibilitatea ca multi dintre noi sa decidem sa ne alegem partenerii in functie de structura ADN-ului lor si sa cerem o scanare a genomului, asa cum cerem un test de HIV, de exemplu. De aceea, bioeticienii sustin ca este nevoie de impunerea unor limite, pentru a nu trasnforma o descoperire stiintifica importanta intr-un nou motiv de discriminare.
 * O noua industrie, dar si un set nou de probleme etice**

= =